Кафедра спеціального фортепіано
Постійне посилання зібрання
Переглянути
Перегляд Кафедра спеціального фортепіано за Назва
Зараз показуємо 1 - 11 з 11
Результатів на сторінці
Налаштування сортування
Документ Другий концерт Л. Бетховена : закономірності жанру та виконавські концепці(ХНУМ ім. І. П. Котляревського, 2012) Сирятська, Тетяна ОлександрівнаМетодичні рекомендації розраховані на всебічну технічну та художню підготовку концертних виконавців, солістів та викладачів, артистів камерного ансамблю та концертмейстерів. Мета пропонованих методичних рекомендацій - виявлення особливостей виконавських концепцій Другого концерту Л.Бетховена в інтерпретації провідних майстрів фортепіанного мистецтва XX ст.Документ Жанр українського фортепіанного концерту другої половини XX століття в навчально-виконавській практиці(ХНУМ ім. І. П. Котляревського, 2019) Копелюк, Олег ОлексійовичДосліджується вплив професійної композиторської школи Б. М. Лятошинського на подальше створення молодими композиторами жанру концерту. Виявляються характерні стилістичні особливості концертів другої половини XX століття. Простежується практика концертування концертних жанрів у другій половині XX століття. Видання розраховане на викладачів мистецької спрямованості, студентів, аспірантів вищих навчальних закладівДокумент Методика порівняльного аналізу виконавської драматургії(ХНУМ ім. І. П. Котляревського, 2013) Тимофеєва, Кіра ВалеріївнаЗапропоновані методичні рекомендації присвячені викладу методології порівняльного аналізу, що представляє системний взаємозв'язок та містить наступні рівні: композиторський текст - виконавський текст виконавська драматургія - виконавський стильДокумент МЕТОДИКО-ВИКОНАВСЬКІ АСПЕКТИ ДРУГОГО КОНЦЕРТУ ДЛЯ ФОРТЕПІАНО З ОРКЕСТРОМ ІВАНА КАРАБИЦЯ(ХНУМ ім. І. П. Котляревського, 2020) Копелюк, Олег ОлексійовичВ виданні розглядається один з визначних фортепіанних творів представника музичної культури останньої третини XX століття Івана Карабиця - Другий фортепіанний концерт. Автор, який в свою чергу неодноразово виконував даний твір, пропонує свою виконавську версію та зупиняється на найскладніших проблемах які постають в процесі виконання концерту. На основі власної виконавської концепції вироблені методичні рекомендаційні поради піаністам-виконавцямДокумент Предмет і матеріал виконавської інтерпретації та відзеркалення в них історичних відзнак музичної культури(2022) Сирятська, Тетяна ОлександрівнаМетою даних методичних рекомендацій є допомога студентам в освоєнні дисципліни «Наукові проблеми сучасного фортепіанного виконавства».Документ ТИПОЛОГІЯ ЖАНРУ УКРАЇНСЬКОГО ФОРТЕПІАННОГО КОНЦЕРТУ ПЕРШОЇ ПОЛОВИНИ XX СТОЛІТТЯ В КОНЦЕРТНО-ВИКОНАВСЬКІЙ ПРАКТИЦІ(ХНУМ ім. І. П. Котляревського, 2018) Копелюк, Олег ОлексійовичДане навчально-методичне видання присвячене дослідженню жанру українського фортепіанного концерту в контексті музичної культури України першої половини XX століття. Встановлюються етапи розвитку фортепіанного концерту в Західній Європі та Росії. На основі існуючих фактів надається стислий розгляд фортепіанних концертів українських композиторів першої половини XX століттяДокумент Фортепіанна мініатюра у творчості сучасних українських композиторів(Харківський національний університет мистецтв імені І.П. Котляревського, 2023) Попов, Юрій КириловичУ пропонованих методичних рекомендаціях подано музикознавчу та виконавсько-педагогічну характеристику семи найбільш яскравих творів сучасних українських композиторів, створених з використанням різних композиційних технік та стилістичних прийомів. Зокрема, охарактеризовано Прелюдію №5 fis-moll Богдана Решетілова, «Молитву митця» та п’єсу «Одна мамка, сорок дідиків» Олега Безбородька, «Веснянку»Євгена Геплюка, «Stück» Богдани Фроляк, «Кітч-музику» Віталія Вишинського, «Подорож пінгвіна з поступовою появою на задньому плані полярного сяйва» Золтана Алмаші, «Postludium» Богдана Сегіна, прокоментовано образно-художню, інтонаційно-композиційну та методико-виконавську специфіку цих творів в аспекті утілення провідних тенденцій постромантизму, неофольклоризму, структуралізму, постмодернізму та медитативної музики. Методичні рекомендації «Фортепіанна мініатюра у творчості сучасних українських композиторів» призначені для самостійної роботи здобувачів освіти та покликані допомогти їм у освоєнні найновіших пластів сучасної української музики на аудиторних заняттях, в самостійній роботі та в процесі самоосвіти.Документ ФОРТЕПІАННІ ЕТЮДИ В. КОСЕНКА(Київ Музична Україна, 1970) Вахраньов, Юлій ФедоровичВидання присвячене фортепіанним етюдам В. Косенка, які мають велике значення для педагогічного та концертного репертуару. Ю. Ф. Вахраньов в 1975- 1980 роках - зав. каф. спец. фортепіано Харківського інституту мистецтвДокумент Фортепіанні етюди ор. 15 С. Борткевича в аспекті педагогічних завдань(Харківський національний університет мистецв імені І.П. Котляревського, 2023) Чередниченко, Ольга ВікторівнаЗапропоновані методичні рекомендації спрямовані на розширення досвіду сучасних здобувачів у царині фортепіанного етюду. Незважаючи на те, що багато зразків цього жанру міцно посіли своє місце у навчальному процесі, сучасна ситуація демонструє його затребуваність як у композиторській, так і виконавській практиці. З цих позицій ХХ століття, відзначене оновленням музичної мови, використовує усталені піаністичні прийоми в умовах новітніх технік письма, нового підходу до розуміння часопростору, переосмислення традиційних понять ладотональної музики. Співіснування в музичній культурі минулого століття різновекторних тенденцій дозволяє обрати ті зразки етюдного жанру, які відповідають або можливості виявити свою майстерність, або вирішити певні завдання на шляху вдосконалення професійних навичок. Ще одним поштовхом для написання методичних рекомендацій стало бажання ввести в коло знань здобувачів деякі наукові відомості, які не здобули ще поширення, та більш детально познайомити зі здобутком С. Борткевича в сфері фортепіанної музики.Документ Фортепіанні “Варіації" М.Скорика: новаторський звукообраз під час роботи студентів-піаністів у класі фортепіано(Посвіт, 2022) Попов, Юрій КириловичУ пропонованих методичних рекомендаціях йдеться про герменевтичну рецепцію не лише структуротворчого принципу варіаційності в цілому: прицільний інтерес складає його реалізація в модерністській версії, що значить про парадигмальну заданість уповні конкретного композиційного принципу в сенсі стилетворчих ініціатив ХХ століття; і в першу чергу – стосовно модерного способу національного стилеутворення, який визначив перспективу розвитку українського національного стилю від межі ХІХ–ХХ століть до межі ІІ–ІІІ тисячоліть.Документ Ґлен Ґульд і його виконавське світовідчуття(Харків Факт, 2003) Сирятський, Віктор ОлексійовичУ роботі визначається місце Ґ. Ґульда в піаністичній культурі другої половини XX століття, аналізуються оригінальність його творчого мислення, виконавські новації. Докладно висвітлюються також інтерпретаторські методи митця, його внесок у сучасний піанізм і погляди на подальший розвиток фортепіанного мистецтва. Розраховано на викладачів і студентів вищих музичних навчальних закладів, а також усіх, хто цікавиться фортепіанним мистецтвом